Két olimpiai bajnokunk augusztus 4-én ünnepli kerek születésnapját
Bodó Andrea olimpiai bajnok tornász, sportvezető 80. és Tatai Tibor, olimpiai bajnok kenus, edző 70. születésnapját ünnepli augusztus 4-én. Mindkét bajnokunknak jó egészséget és boldog születésnapot kívánunk !
Bodó Andrea, Molnár Miklósné (Budapest, 1934. augusztus 4. –) olimpiai bajnok tornász, sportvezető.
A Budapesti Honvéd, illetve a Budapesti Vörös Meteor tornászaként 1952-től 1956-ig szerepelt a magyar válogatottban.
Két olimpián vett részt, a magyar női tornászcsapattal összesen négy olimpiai érmet nyert.
Bodó Andrea, Tass Olga, Keleti Ágnes, Köteles Erzsébet
Az 1956. évi melbourne-i olimpián a Bodó Andrea, Keleti Ágnes, Kertész Aliz, Korondi Margit, Köteles Erzsébet, Tass Olga összeállítású kéziszercsapat tagjaként olimpiai bajnoki címet szerzett.
Az olimpia után részt vett a Sport Illustrated magazin által szervezett túrán, majd San Franciscóban telepedett le és azóta is ott él.
Részt vett az olimpiai bajnokok jubileumi utazásán Helsinkiben és Melbourne-ben. Harmadik férje ismert fizikus, különösen büszke két unokájára.
Sportvezetői pályafutása
1960-ban a Berkeley Egyetemen testnevelőtanári és pszichológusi oklevelet szerzett. Tagja lett az Amerikai Torna Szövetség végrehajtó bizottságának, majd 1984-től a Nemzetközi Torna Szövetség (FIG) Ritmikus Sportgimnasztika Bizottságának.
1988-tól a FIG titkárává, 1992-től négy évre alelnökévé választották. Az 1984. évi Los Angeles-i és az 1992. évi barcelonai olimpián technikai vezetőként részt vett a ritmikus sportgimnasztika versenyek lebonyolításában.
Sporteredményei
olimpiai bajnok (kéziszercsapat: 1956 Melbourne)
kétszeres olimpiai 2. helyezett (összetett csapat: 1952, 1956)
olimpiai 3. helyezett (kéziszercsapat: 1952 Helsinki)
mesterfokú bajnok (lóugrás: 1955)
magyar csapatbajnok (1956)
Legszívesebben gombászik a hétfőn 70 éves Tatai Tibor
Ha vannak magányos farkasok, úgy az 1968-as, mexikóvárosi olimpia kenu egyes számának bajnoka, Tatai Tibor mindenképpen ebbe a kategóriába tartozik. Soha nem volt könnyű újságírói lecke róla bármit is írni, s ez a külvilágtól való elzárkózás az évek múlásával egyre jobban érzékelhető nála. Amikor a 70. születésnapja ürügyén beszélgetésbe próbáltam elegyedni vele, ez csak többszöri nekifutásra, és nagy döcögve sikerült.
- Megvallom, az újságírókért végképp nem lelkesedem. Csak egy példa a miértre. Már olimpiai bajnokként nyertem egy hazai válogatót 1970-ben, ám másnap a Népsport azt közölte, hogy Wichmann Tamás győzött. Az újság sportági felelőse a reklamációra azt válaszolta: neki azt kell írnia, amit az OTSH utasításba ad neki. Hát erről ennyit…
- A kenuzást elég későn, 16 éves korában kezdte, s amint állítja, nem elsősorban rajta múlt, hogy egyáltalán kijutott Mexikóba.
- Jómagam a természetet, a kellemes lapátolás lehetőségét, a víz közelségét kerestem, amikor kenuba térdeltem. Amikor két és fél év katonaság után, 1966-ban visszatértem az Előre pünkösdfürdői csónakházába, egyetlen edzőm, Molnár Lajos bácsi tudatta, hogy el akarják venni a telepünket és jó lenne, ha összehoznánk valami jobb eredményt. Rákapcsoltam, néhány hónap múlva pedig már Budapest-válogatottként utaztattak az NDK-ba. Ettől kezdve engem is elragadott az a bizonyos mókuskerék.- Tatai mindig elmondja, Wichmannal soha nem volt semmilyen ütközése, miként azt sem felejti ki, hogy a Granek István, akkori kapitány által kiírt mexikói szétlövést is leginkább elhallgatták volna, akkora előnnyel nyert Wichmann előtt.
- A döntés Granekot igazolta, hiszen Wichmann után a döntőben is nyerni tudtam. Egy Vb-arany (1970, Koppenhága) után az 1971-es, belgrádi Vb ezüstérmét követően lemondtam a válogatottságot, miután letoltak, mondván: „Tatai elvtárs, ezt bárki meg tudja csinálni!” Egy ideig még csónakáztam, majd 1973 őszén végleg letettem a lapátot.
- Megnősült, a BKV-nál dolgozott és edzősködött. A későbbi olimpiai bajnok Novák Ferencet 1982 és 1988 között irányította, majd
egy nagy ugrással Kínában folytatta.
- Három hónap után feladtam, annyira más volt az ő gondolkodásmódjuk. Hétközben kitűnő edzéslehetőségek mellett készülhettünk, a hétvégéket viszont szállodában kellett töltenem. A figyelőemberek egymást érték, a sofőröm pedig nem ülhetett velem egy asztalhoz…szóval ez nekem nem ment.
- Később Rómába is hívták, ahol a sportág helyzetének feltérképezésével bízták meg.
- Egy hónapig csillagtúráztam Olaszországban, majd leadtam az összefoglaló jelentést. Azt ígérték, küldik a négyéves szerződést. Hátulról tudtam meg, a szövetség közölte az olaszokkal, hogy én nem akarok náluk dolgozni. A valóságban az történt, hogy a nekik kellemesebb Tóth Árpádnak átjátszották az én meghívásomat…
- Még egy külföldi, egy spanyol túra után 1993-ban visszatért a BKV-hoz.
- Ott hagytak dolgozni, de pechemre, a kenu párosom egy héttel a barcelonai olimpia döntője előtt megbetegedett, s végül kiestek. Itthon folytattam, Novák Feri már 1993-ban világbajnok lett C-4-ben, miközben Boldizsár Gáspárral párban csak szétlövésben, kis különbséggel maradt alul a Kolonics György, Horváth Csaba kettőssel szemben. Az évek során részsikerekkel vétettük észre magunkat. 1999-ben lettem vezetőedző és a 60. születésnapomon, 2004. augusztus 4-én nyugdíjba mentem.
- Az elmúlt tíz évben - ha lehet - még sokkal kevesebbet hallhattunk Tatai Tiborról.
- Való igaz, egyre kevésbé érdekelnek a világ dolgai. Éppen elég tennivalóm van itthon, Szentendrén, miként a Luppa-szigeti házikónkat is gyakran és szívesen látogatjuk meg a feleségemmel. A legkedvesebb időtöltésem a gombászás, a növényekben eddig még nem csalódtam. A születésnapomon egyébként nem lesz semmi extra program. Örülök, ha az unokatestvéreim is meglátogatnak.
(Jocha Károly)
Tatai Tibor (Pöse, 1944. augusztus 4. –) olimpiai bajnok magyar kenus, edző.16 évesen kezdett kenuzni a Budapesti Előre, illetve a BKV Előre színeiben. 1968-tól 1972-ig négyszer szerepelt a magyar válogatottban.
Mexikó legkellemesebb magyar meglepetését szállította, élete első világversenyén olimpiai bajnok lett C-1. 1000 m futamában.
Indulása csak az utolsó napokban, a helyszínen rendezett próbaversenyen dőlt el. Granek mester a jóformán ismeretlen fiatalembert választotta a már akkor többszörös világbajnok Wichmann Tamás helyett.
A győztes olimpia után ugyanebben a számban az 1970. évi koppenhágai világbajnokságon arany-, az 1971. évi belgrádi világbajnokságon ezüstérmes lett.
1969-ben az Európa-bajnokságon bronzérmes volt. Az aktív sportolást 1972-ben fejezte be.
A Testnevelési Főiskolán 1969-ben edzői, 1986-ban szakedzői oklevelet szerzett. Visszavonulása után a BKV Előre trénere volt. Ezt követően Kínában lett szaktanácsadó, majd 1990-től 1995-ig a spanyol kenuválogatott edzője volt. Hazatérése után ismét a BKV Előre edzője lett. Tanítványa volt Novák Ferenc olimpiai bajnok.
A szerény, halk szavú sportember Időközben kínai versenyzőknek adott tanácsokat, Barcelona előtt a spanyol válogatott edzéseit vezette.
Sporteredményei
olimpiai bajnok (1968)
világbajnok (1970)
világbajnoki 2. helyezett (1971)
Európa-bajnoki 3. helyezett (1969)
háromszoros magyar bajnok
Díjai, elismerései
Az év magyar kenusa (1970)
Pest Megyéért Emlékérem (2008)
A kajak-kenu szövetség arany érdemérme (2011)
A magyar kajak-kenu sport örökös bajnoka
(Fotók: Róth Tamás, Jocha Károly, MOB archivum)
Keresés